Muistivauriot ja sairaudet

Dementia on sateenvarjotermi, joka kattaa seuraavat sairaudet..
hermosolujen vaurioitumisesta johtuva muistin menetys

Frontotemporaalinen
Frontotemporaalinen dementia (FTD) ilmenee aivojen etu- ja ohimolohkoissa. Kun hermosolut vaurioituvat näissä lohkoissa, näiden lohkojen ja muiden aivojen väliset yhteydet eivät enää toimi. Otsalohkon vaurio aiheuttaa käyttäytymisen ja persoonallisuuden muutoksia, kun taas ohimolohkon vaurio vaikeuttaa kielen muistamista.

Alzheimerin tauti
Tämä sairaus on yleinen dementian syy. Muistin heikkeneminen pahenee ajan myötä, ja se johtuu kahden proteiinin - amyloidin ja taun - kertymisestä. Amyloidit ovat epänormaaleja proteiineja, jotka kerääntyvät aivosolujen varrelle; tau aiheuttaa aivosolujen sisällä solukimppuja. Tämä yhdistelmä estää tavanomaisen muistin muodostumisen ja säilyttämisen.

Verisuonet
Tämä on toiseksi yleisin dementian muoto, joka johtuu aivojen heikentyneestä verenkierrosta. Vaskulaarinen dementia voi johtua aivoissa olevista verihyytymistä tai verisuonten ahtautumisesta. Tämän seurauksena aivosolujen happipitoisuus vähenee, mikä aiheuttaa vaurioita ja heikentää muistipiirejä.

Lewyn kappale
Tämä dementian muoto on seurausta Lewyn kappaleiksi kutsuttujen proteiiniryhmien muodostumisesta aivosolujen sisään. Yksi kymmenestä dementiapotilaasta sairastaa Lewyn kappaleen dementiaa. Nämä proteiinit estävät soluja kommunikoimasta toistensa kanssa muistojen palauttamiseksi mieleen, koska ne ovat tarvittavien kemiallisten viestimien tiellä.

Tiesitkö?
Jos unohdat tilapäisesti jotain, jonka tiedät, sitä kutsutaan 'estämiseksi'

MRI-kuvaukset osoittavat mahdolliset muutokset
aivojen rakenteessa ja toiminnassa
vakavan vamman jälkeen

Osuma muistiin

Traumaattisen aivovamman (TBI) aiheuttava päähän kohdistuva isku on riskialttiimpi kuin monet muut fyysiset onnettomuudet, sillä vahingoittunut elin on vastuussa liikkuvuudesta, persoonallisuudesta ja muistista. Lievä TBI voi vaikuttaa väliaikaisesti aivosoluihisi, kun taas vakava TBI voi aiheuttaa pitkäaikaisempia muistihäiriöitä. Pään trauma voi aiheuttaa repeämiä tai vaurioita aivosolujen yhteyksiin, jotka lähettävät muistisignaaleja. Tämä yhteyksien katkeaminen voi aiheuttaa takautuvaa muistinmenetystä - pitkäaikaismuistojen menettämistä ennen onnettomuutta - ja tekee uusien muistiliitosten muodostamisen haastavammaksi.
Vakava aivotärähdys, joka johtuu päähän kohdistuvasta iskusta, joka saa aivot pomppimaan kallon sisäpuolta vasten, voi johtaa aivokudoksen turpoamiseen. Tällöin lisääntynyt paine päässä rajoittaa verenkiertoa, ja hapenpuute haittaa muistia. Lopuksi, kun solut vaurioituvat päävamman aikana, aivot eivät pysty säätelemään glutamaatin kaltaisten kemiallisten viestiaineiden, kuten glutamaatin, vapautumista. Yleensä glutamaatti auttaa lähettämään hermosolujen välisiä viestejä muistin tukemiseksi. Liian suuri määrä voi kuitenkin ylistimuloida soluja, vahingoittaa niitä ja lisätä muistamattomuutta.

"Lievä traumaattinen aivovamma voi vaikuttaa väliaikaisesti aivosoluihin"

Miten eläinten muistoja verrataan

Eläimet voivat muistaa keskeiset selviytymistiedot
koko elämänsä ajan, mutta kuinka kauan ennen kuin ne unohtavat..
vähäpätöisiä tapahtumia työmuistiinsa?

Simpanssit

20 sekuntia

Tämä viittaa siihen, että ihmisten lyhytkestoinen muisti kehittyi sen jälkeen, kun olimme kehittyneet yhteisistä esi-isistämme

25 vuotta

Simpanssit voivat säilyttää kasvojen muistot -
25 vuotta

Mehiläiset

Kaksi minuuttia

Mehiläisten lyhytkestoinen muisti auttaa niitä liikkumaan sokkeloisissa ympäristöissä

Kolme päivää

Mehiläiset muistavat pesän sijainnin päivien ajan

Varikset

30 sekuntia

Useimmat lintulajit unohtavat lyhytkestoisen muistin puolen minuutin kuluttua..

17 vuotta

Varikset kantoivat kaunaa ihmisen vangitsijalle lähes
kaksi vuosikymmentä

27
sekuntia

25 lintu-, nisäkäs- ja mehiläislajin keskimääräinen lyhytkestoinen muisti

Elefantit

Viisi minuuttia

Tietoa pudotetaan nopeasti, jotta sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä muisti pysyy vahvana

12 vuotta

Norsut voivat muistaa sukulaisensa tuoksun yli vuosikymmenen ajan

Ihmiset

48 tuntia

Ihmiset voivat muistaa satunnaisia tapahtumia yli kaksi päivää

Epämääräinen

Suuret aivomme voivat tallentaa joitakin muistoja koko eliniän ajan

Koirat

Koira muistaa vain pari viimeistä heittoa noutopelissä

Kymmenen vuotta

Sisään juurtuneet temput tarttuvat koiriin vuosikymmenen jälkeen

Onko kasveilla muisti?

Kasveilla ei ole aivoja, joten niillä ei voi olla muistia samalla tavalla kuin ihmisillä. Useimmilla kasveilla on kuitenkin on monimutkaisia signaalijärjestelmiä, joiden avulla ne voivat kommunikoida keskenään ja oppia ympäristön aiheuttamista häiriöistä. Yksi esimerkki kasvista, jolla katsotaan olevan lyhytkestoinen "muisti", on lihansyöjä Venuksen kärpäsloukku. Venuskärpäsloukulla on leukamainen suu, joka koostuu kahdesta lehtiryhmästä, jotka puristuvat kiinni, kun hyönteinen menee sisään.
Jotta Venuksen kärpäsloukku havaitsisi esineen läsnäolon, sen lehdissä on aistiharjaksia, jotka taipuvat, kun kärpänen laskeutuu niiden päälle. Jotta se voi säästää energiaa, kun sadepisara stimuloi kasvin karvoja, loukku ei laukea, vaan kärpäsen liike aktivoi napsahduksen. Tätä varten kasvilla on 30 sekunnin muisti, jonka aikana se muistaa ensimmäisen kosketuskohdan esineeseen. Tämän jälkeen elävä hyönteinen ryömii lehden poikki ja kolhii toisen karvan. Kasvi, joka tietää, että tämä on potentiaalisen aterian toinen laukaisu, sulkeutuu varmistaakseen saaliinsa. Tavallaan kasvi muistaa kuvion, joka vastaa ruokaa.

Kun saalis koskettaa Venuskärpäsloukun karvoja, kasvi vapauttaa kalsiumsignaaleja

© Shutterstock